Title: Continguts Mòdul 5
Course: Canal de Reporters per a secundària > Section: Mòdul 5

Què treballarem en aquest mòdul

image-hotspots-628.h5p

Introducció: Què són i què ofereixen les xarxes socials

Les xarxes socials connecten persones de tot el món. Són plataformes d’Internet que agrupen persones que es relacionen entre si i que comparteixen informació i interessos comuns.

- Permeten compartir informació, imatges, vídeos, música, pòdcasts…
- Una peculiaritat de les xarxes és que el nombre inicial de contactes o amics pot créixer molt ràpidament a través de missatges que s'envien a coneguts i que aquests alhora reenvien als seus amics.
- Hi ha diferents tipus de xarxes socials, d'acord amb el tipus de destinataris i continguts o el seu funcionament.

Per a què fem servir les xarxes socials?

Les persones les utilitzen principalment per:

- Socialitzar-se
- Expressar el seu estat d’ànim
- Explicar qui són o qui els agradaria ser
- Intercanviar informació sobre els seus interessos
- Penjar fotos, vídeos i música per compartir
- Seguir perfils que els interessen
- Conèixer gent nova
- Veure tutorials, vídeos virals, mems, reels, tiktoks..
- Divertir-se

Foto de  Pexels

Quines són les xarxes més conegudes?

Les xarxes socials varien segons la moda i constantment n'apareixen de noves. Actualment, les xarxes socials més habituals entre els joves són: Whatsapp, Instagram, Tik Tok, Twitch, YouTube, Facebook i Twitter.

Riscos de les xarxes socials

Les xarxes socials han esdevingut un espai de trobada i comunicació en els darrers anys. Hem vist que ens permeten interactuar i apropar-nos a altres persones i als continguts que poden generar. A la vegada nosaltres mateixos també podem compartir i generar continguts que elaborem d'arreu del món. Cal, però, conèixer els perills i riscos que amaguen.

Xarxes socials: avantatges i riscos

Les xarxes socials ofereixen molts avantatges, però també tenen riscos:

- Accedir a xarxes dirigides a un públic adult.
- Ser enganyat per persones desconegudes que participen a la xarxa.
- Perdre el control de la informació que comparteixen a Internet
- Publicar informació, dades personals i hàbits de la família que poden arribar a comportar riscos de seguretat.
- No disposar de normes d'ús d'aparells digitals (temps d'utilització, espais, situacions...) pot comportar aïllament, dependència… Participar en actes de ciberassetjament o ser assetjat a través de les xarxes. Incrementar les interaccions virtuals i que això comporti menys relacions socials en persona.
- Veure perfils d’influenciadors i idealitzar la seva vida, el físic, la parella, les amistats, etc. Aquest fet pot perjudicar l’autoestima i sentir-se malament. Els veuen com a referents en el moment que estan formant la seva personalitat…
- Desenvolupar una addicció als “m’agrada”, a les compres en línia, als jocs, a mirar les xarxes socials compulsivament, a respondre els missatges immediatament… Això pot provocar depressió, ansietat, insomni, impulsivitat i frustració.
- Participar en reptes virals (challenges) perillosos per a la salut pròpia o dels altres.

Foto de Foto Mostera de Pexels

Per reflexionar

Els següents vídeos ajuden a reflexionar sobre alguns dels riscos de les xarxes.

Font vídeos: U nicef

El llenguatge a les xarxes socials

Les xarxes socials han esdevingut un espai de trobada i comunicació en els darrers anys. Hem vist que ens permeten interactuar i apropar-nos a altres persones i als continguts que poden generar. A la vegada nosaltres mateixos també podem compartir i generar continguts que elaborem d'arreu del món. Cal, però, conèixer els perills i riscos que amaguen.

Xarxes socials: criteris de redacció

Existeixen uns criteris comuns tant per redactar a Internet com a les xarxes socials. Però per redactar a les xarxes socials hi ha unes recomanacions específiques:

- Estructures senzilles
- Paràgrafs breus que continguin una sola idea
- Titulars descriptius
- Paraules clau
- Fer servir un tipus de lletra adequat

Com verificar

A les xarxes socials, cadascú construeix un perfil que pot coincidir o no amb la realitat. Alguns dels comptes que seguim cada dia a través dels nostres mòbils, tauletes i ordinadors poden resultar falsos, poden suplantar la identitat d’algú o potser tenen interessos que no són transparents ni clars. A les xarxes socials, seguim a moltes persones que coneixem físicament. Però, i aquelles que no hem vist mai? Existeixen de veritat? Publiquen informacions contrastades o ens la volen colar?

És molt important actuar amb responsabilitat i no compartir per xarxes socials per on navegues alguna cosa de la qual no te’n fiïs. Ja sigui perquè el perfil et sembla sospitós o perquè el que fa pudor de socarrim és el contingut, no facis virals les mentides, sinó el coneixement sobre la verificació digital.

En un entorn de relacions virtuals, com el de les xarxes socials, és important fixar-te bé i explorar qui i quin tipus de contingut s’estan publicant. Hi ha alguna cosa sospitosa? La publicació existeix en realitat o és una manipulació? Qui la publica? El contingut és coherent? Et proposem verificar en tres passos:
span style="background-color: rgb(247, 247, 247); font-size: 1rem;">

1. Et venen fum?
2. Qui és qui?
3. Mètode PANTERA

1. Et venen fum?

El primer que has de fer és fixar-te si aquella publicació d’una altra xarxa social existeix en realitat o és una manipulació feta amb molta creativitat, una mica de mala intenció i una eina com Photoshop o similar. Existeixen pàgines que et permeten crear piulades falses i altres continguts fakes per a xarxes socials; però, per sort, també disposem de molts trucs per descobrir aquests enganys. Per comprovar si et venen fum o la publicació és real, et recomanem tres trucs:

- Revisa el compte oficial:

Mètode fàcil i gairebé infal·lible. Si t’envien una foto o un print pantalla d’algú que ha dit alguna cosa a Twitter, a Instagram o alguna altra xarxa social i vols comprovar-ho, és molt senzill: vés al compte en qüestió i comprova que existeix el contingut que t’han enviat. Fes servir les eines de cerca per a rastrejar i trobar.

- Enllaços, l’ADN dels continguts:

A gairebé totes les xarxes socials, cada publicació té un enllaç: cada piulada posseeix un link i el mateix passa amb cadascuna de les publicacions del mur de Facebook o cada post d’Instagram. Si t’envien un enllaç, vol dir que el contingut existeix. Si t’envien una fotografia, pot ser que sigui una manipulació d’una piulada o un altre tipus de publicació.

- On va dir negre, ara diu blanc:

Les xarxes socials són impulsives per naturalesa. A vegades, algú se’n penedeix d’allò que ha publicat i n’esborra el contingut. Com podem saber si ho ha dit i ho ha esborrat o no ho ha dit i li atribueixen incorrectament? Els permalinks o enllaços permanents ens mostren links que poden deixar d’existir; molts verificadors ja els utilitzen.

2. Qui és qui?

Si el contingut existeix, la següent pregunta és: Qui el publica? És una font fiable? Per valorar el perfil de la xarxa social que emet els continguts, hem de formular-nos les preguntes adients:

- El compte està verificat?
- És un compte personal o anònim?
- És una paròdia o és un compte seriós?
- Suplanta la identitat d’una persona, d’un mitjà de comunicació o d’una institució?
- Valora els elements: el compte té una biografia ben treballada, amb descripció i enllaços? Ha piulat o postejat abans? És coherent? Té activitat en altres xarxes? A qui segueix i qui el segueix?

3. Mètode PANTERA

I un cop has comprovat que la publicació existeix i saps qui l'ha publicat, llavors és el moment d'aplicar el mètode PANTERA (fes clic a cada rodona groga per saber-ne més).

Informar-se i informar a les xarxes

Un estudi realitzat per la Universitat Complutense, realitzat a partir d’enquestes, mostra que el 82,45% dels joves espanyols (entre 16 i 24 anys) s’informen principalment per les xarxes socials.

Són especialment interessants per informar-se perquè alhora:

- Proporcionen informació immediata
- Redirigeixen cap a recursos que permeten ampliar els continguts
- Connecten amb usuaris interessats en el mateix tema
- Permeten compartir i produir coneixement fàcilment

En el següent capítol del programa de TV3 “L’altra cara” s’analiza quines són les fonts d’informació dels joves en l’actualitat i alhora el seu paper com a creadors de continguts en el món de la informació 2.0.

També és d’interès l’article elaborat per la revista del Col·legi de Periodistes de Catalunya sobre un nou tipus d’informatius que han sorgit com a contrapunt a la pèrdua de públic jove per part dels mitjans tradicionals.