Title: Ciència ciutadana i educació
Course: Ciència ciutadana i ODS > Section: Ciència Ciutadana i Educació

Com pot contribuir la ciència ciutadana a l'educació?

Introducció

La ciutadania, i per tant l’alumnat, pot participar en diferents moments del procés científic mitjançant diverses dinàmiques de participació. Aquesta participació en projectes científics reals els mostra, de manera vivencial, com funciona la ciència i trenca molts estereotips associats a la ciència.

En aquest sentit, s’han realitzat diferents experiències a Catalunya on es va estudiar l’efecte que podien tenir els projectes de ciència ciutadana en integrar-los a l’educació formal com, per exemple Ciència ciutadana a les escoles i Beepath.

El desembre de 2020 el Departament d'Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural va inaugurar un Aparador virtual de projectes de ciència ciutadana. Podeu consultar-lo, sempre tenint en compte que recull els projectes de ciència ciutadana amb un enfocament més ambiental. També podeu consultar els exemples de ciència ciutadana del mòdul anterior.

Ciència ciutadana a les escoles

A Ciència ciutadana a les escoles ( http://cciutadana.wordpress.com ) es van desenvolupar diferents propostes educatives per integrar cinc projectes de ciència ciutadana (Flora urbana i al·lèrgies, Mosquito alert, Bee-path, Observadors del mar i Riu.net). A l’enllaç podreu trobar la descripció de cada projecte i de les propostes educatives per integrar-los.
Ciència Ciutadana a les Escoles - Avaluació de l’impacte

Al projecte hi van participar 23 professors i 567 alumnes d'ESO (majoritàriament de primer) d’11 centres educatius. Cada centre participava en un dels pilots dels projectes a l’institut i seguien una mateixa seqüència (es pot trobar més desenvolupada a l’informe del projecte ):
- Reunió entre científics i professorat
- Una científica o científic presenta el projecte a l’aula
- Alumnat i professorat treballen plegats de forma autònoma:
  - Defineixen plegats els experiments i els espais.
  - Desenvolupen treballs de camp amb recollida de dades fora de l’aula
  - Analitzen les dades recollides i formalitzen el coneixement.

Cal destacar que, tot i les característiques dels projectes, els centres no van integrar els pilots exclusivament a ciències naturals, sinó que també hi van participar des d’assignatures com arts, ciències socials o tecnologia.

Resultats de l'alumnat

Aquest projecte també va permetre estudiar com percebia l’alumnat i el professorat la ciència i si la participació en projectes reals de ciència ciutadana canviava aquesta percepció. Així, si abans de participar en el pilot, un 60% de l’alumnat considerava que qualsevol persona podia participar en un projecte de ciència ciutadana, aquesta proporció pujava fins al 80% en acabar el pilot. És a dir, participar en un projecte de ciència ciutadana augmenta notablement la percepció que tothom pot fer ciència.

Amb la intenció de conèixer si l’alumnat té una percepció estereotipada sobre la gent que fa ciència, els demanàvem que indiquessin quines de les persones representades per les següents icones podien fer ciència. En gris es representa el tant per cent d’alumnat que indicava cada icona (multirresposta) abans de participar en el projecte de ciència ciutadana. Com es pot apreciar, la majoria indicava que les icones «adultes» podien fer ciència (especialment els estereotips de científics), mentre que joves i gent gran eren els menys votats.

En color es pot veure el canvi després de realitzar l’experiència de ciència ciutadana: l’alumnat votava més totes les icones (es poden comparar les mitges), i aquest increment era més evident en les icones que s’havien votat menys abans de participar-hi. La ciència ciutadana a l’aula, doncs, serveix per canviar la percepció de qui pot fer o participar en ciència.

Els indicadors sobre la satisfacció de l’experiència van ser molt positius:

- La valoració mitjana de l’experiència (de l’1 al 10) va ser de 7,3 per part de les noies i de 6,9 per part dels nois.
- La majoria de l’alumnat (69%) afirmava que el pilot havia estat millor o molt millor que el que esperaven.
- A més, un 89% afirmava que el que havien après els havia interessat, i un 86% reconeixia haver après alguna cosa que no sabia.

A l’informe del projecte es pot llegir, a més: «Després de l’experiència, ¾ parts de l’alumnat voldria seguir participant en projectes de ciència ciutadana. La majoria, a més, voldria que la participació fos a través de l’escola i els seus companys (74%) (...). Es confirma així la idoneïtat de treballar amb les escoles en projectes de ciència ciutadana».

Gràfiques amb els resultats de l'alumnat

Resultats de les enquestes realitzades a l'alumnat (en aquest cas després del pilot en què van participar 567 alumnes).

Resultats del professorat

Els indicadors sobre la satisfacció de l’experiència van ser molt positius:

- La valoració mitjana entre el professorat vas ser del 8,7.
- El 82% del professorat subscriu el fet que l’experiència ha servit perquè l’alumnat tingui una major actitud científica.
- El 94% indica que hi ha hagut implicació per part de l’alumnat.
- Un 89% afirma que el que es va treballar tenia una equivalència directa amb continguts curriculars.
- I també un 89% afirma que no s’haurien entès igual de bé els conceptes amb una activitat d’aprenentatge habitual.

Gràfiques amb els resultats del professorat

Resultats de les enquestes realitzades a l'alumnat (en aquest cas després del pilot en què van participar 23 professors i professores).

Resultats sobre la percepció de qui pot fer ciència

Participar en un projecte de ciència ciutadana aconsegueix millorar la percepció de l'alumnat del fet que tothom pot participar en un projecte científic.

- Veritable. Les enquestes demostren que més proporció de l'alumnat indica que tothom pot participar en projectes de ciència ciutadana.
Feedback: Correcte. Participar en un projecte de ciència ciutadana canvia la percepció que tenen sobre la ciència
- Fals. Participar en un projecte de ciència ciutadana motiva l'alumnat, però no canvia la percepció que tenen de la ciència.
Feedback: Error. Millor repassar els resultats.

Resultats sobre l'interès de l'alumnat

L'alumnat d'ESO que va participar en els projectes de ciència ciutadana va afirmar majoritàriament (>85%) que havien après coses noves i que aquest aprenentatge els havia resultat interessant (de l'ESO, insistim).

- Veritable.
Feedback: Correcte. Participar en un projecte de ciència ciutadana els va semblar engrescador i enriquidor.
- Fals.
Feedback: Error. Millor repassar els resultats.

Resultats sobre la motivació percebuda de l'alumnat

El professorat que va participar en els projectes va notar majoritàriament (94%!) el seu alumnat d'ESO motivat.

- Veritable.
Feedback: Correcte. Participar en un projecte de ciència ciutadana els va semblar engrescador i enriquidor.
- Fals.
Feedback: Error. Millor repassar els resultats.

Resultats sobre la curricularització de l'experiència

El professorat, tot i que va trobar l'alumnat engrescat i van gaudir amb el projecte, trobaven difícil integrar la ciència ciutadana al currículum per la novetat de la proposta.

- Fals.
Feedback: Correcte. El professorat opinava, majoritàriament (89%) que el que es va treballar tenia una equivalència directa amb continguts curriculars.
- Veritable.
Feedback: Error. Millor repassar els resultats.

Ciència ciutadana cocreada

Tots els projectes d’aquesta experiència han seguit desenvolupant accions educatives amb la ciència ciutadana com a base. Un d’ells, Beepath, va liderar un altre projecte, aquest cop de ciència ciutadana cocreada en què l’alumnat i el professorat participaven en totes les fases del procés científic.

Ciencia en Redes 2019: Beepath: andando al cole gracias a la ciencia ciudadana

L'esquema de participació en aquest cas va ser:

- 1ª reunió Cocreació
- Treball a l’aula
- 2ª reunió
- Treball a l’aula
- Discussió entre alumnes, professors i científics.
- Treball a l’aula
  - Execució de l’experiment (Inclou treball fora de l’aula)
- Treball a l’aula
  - Interpretació de les dades
  - Retorn, impacte al barri
    - Infografia o gràfic amb text breu explicant l’impacte social
- Acte final: Presentació davant les autoritats que poden solucionar els problemes detectats.

Aquesta experiència també va resultar un èxit, amb indicadors similars als descrits. Cal destacar, de nou, la implicació de l’alumnat, especialment a l’acte final que es va organitzar on compartien els seus resultats amb l’administració per demanar-los canvis.

Aquesta implicació es va estendre més enllà del projecte. Tres mesos després d’acabar el projecte es va organitzar un congrés internacional de ciència ciutadana dins el marc de la Biennal Ciutat i Ciència de Barcelona. Com que havia estat un projecte totalment desenvolupat per l’alumnat, va ser un alumne de 15 anys qui va explicar i defensar el projecte al congrés. Quan li van preguntar si li havia agradat el projecte, va respondre: «Sí, perquè era real».

Ciència ciutadana i Aprenentatge i Servei (ApS)

La vinculació dels projectes de ciència ciutadana amb l’educació ha estat constant. L’Oficina de Ciència Ciutadana de Barcelona, per exemple, té un projecte de Ciència Ciutadana a les Escoles en què, a través del Consorci d’Educació de Barcelona, posen en contacte els grups de recerca i diferents centres educatius perquè l’alumnat pugui participar en alguns dels projectes de ciència ciutadana.

Aquesta vinculació ha permès fer un seguiment de la ciència ciutadana a les escoles per constatar el benefici que es genera tant pels grups de recerca com per l’alumnat i per la ciutadania en general. En aquest sentit, s’ha comprovat que la gran quantitat de punts en comú que té la ciència ciutadana amb l’Aprenentatge Servei. Aquesta connexió va dur a la publicació del Quadern APS «Ciència ciutadana i aprenentatge i servei» produït conjuntament entre l’Oficina de Ciència Ciutadana i el Centre Promotor d’Aprenentatge i Servei.

Presentació de la versió castellana del quadern el gener de 2021:

Presentación online Guía CC y Aprendizaje Servicio

ApS

Definicions

El Centre Promotor d’Aprenentatge Servei (https://aprenentatgeservei.cat/) defineix l'ApS com:

- “una proposta educativa que combina processos d’aprenentatge i de servei a la comunitat en un sol projecte ben articulat en el qual els participants es formen tot treballant sobre necessitats reals de l’entorn amb l’objectiu de millorar-lo.”

Què no és l’ApS:

- un projecte de voluntariat ben plantejat.
- un projecte de voluntariat feble i poc sistematitzat.
- un treball de camp o les pràctiques d’una assignatura.

La Xarxa d'Aprenentatge Servei de les Universitats Catalanes, per la seva banda, ens diu:

- L’aprenentatge servei és una proposta docent i de recerca que integra el servei a la comunitat i l’aprenentatge acadèmic en un sol projecte, cosa que permet als i les estudiants formar-se tot treballant sobre necessitats reals de l’entorn amb l’objectiu de millorar-lo.
- L’aprenentatge servei no és només una estratègia d’aprenentatge per aconseguir que l’estudiantat adquireixi més i millors coneixements, encara que òbviament es tracta que optimitzin els seus aprenentatges.
- Tampoc és un conjunt de tasques de voluntariat per sensibilitzar als i les estudiants, encara que és una bona idea incorporar l’ajuda a la comunitat com a dinamisme formatiu.
- L’aprenentatge servei és una proposta educativa que combina processos d’aprenentatge i de servei a la comunitat en un sol projecte ben articulat.

Exemples

- Cibermanagers: Servei: l’alumnat de 4t d’ESO rep una formació per part de Pantallas Amigas sobre l’ús segur d’Internet. D’aquesta manera, els estudiants es converteixen en cibermanagers i imparteixen sessions formatives a l’alumnat de 5è de Primària.
- Servei: creació d’un servei de reparació dels ordinadors de l’alumnat les famílies del qual no poden assumir els costos de les reparacions i d’un servei de manteniment dels ordinadors de l’institut. Els responsables del servei són els estudiants de 2n de batxillerat de l’assignatura d’informàtica.
- Programa intergeneracional, en el qual joves de 15 a 19 anys imparteixen tallers d’informàtica bàsica i competències digitals a persones joves i adultes Per fer aquestes tasques, els joves reben formació, assessorament i tutorització abans i durant el període del curs.

Servei Comunitari Obligatori a l'ESO

El Pla d'Impuls del Servei Comunitari per a l'alumnat d'ESO indica que:
«el Departament d’Ensenyament considera l’Aprenentatge Servei com la metodologia més adient per dur a terme el Servei comunitari»

«El Servei comunitari ha de formar part de la programació curricular d’una o diverses matèries de tercer i/o quart d’ESO definides en el pla anual de centre. Comprèn una part d’aprenentatge que es realitza dins l’horari lectiu i un servei actiu a la comunitat, que s’ha de dur a terme fora d’aquest horari, d’acord amb les necessitats de l’entitat amb què es col·labori i dels criteris organitzatius del centre. La dedicació horària al desenvolupament del Servei comunitari és de 20 hores, amb un mínim de 10 hores de servei actiu a la comunitat. Excepcionalment, el servei actiu a la comunitat es pot dur a terme dins l’horari lectiu.»

Vincle Ciència ciutadana – ApS

Recuperem els projectes de ciència ciutadana que estàvem esbossant als itineraris anteriors. Com podríem transformar algunes de les idees en projectes ApS? Quin servei a la comunitat es podria donar a través dels nostres projectes?

[Activitat sense retorn amb la finalitat d'autoreflexió]