Title: Recepta interactiva per fer un projecte de ciència ciutadana
Course: Ciència ciutadana i ODS > Section: Més enllà: Muntar un projecte propi

Presentació

Aquesta lliçó presenta un itinerari interactiu (com un «Tria la teva pròpia aventura») a través de diferents opcions per muntar un projecte de ciència ciutadana.

És recomanable que aneu apuntant idees que se us acudeixin a cadascuna de les següents fases. Aquestes idees les podeu desenvolupar després en sessions concretes de treball, per fer-vos una idea de la dedicació necessària.

Recordeu que segons la definició de ciència ciutadana que regeixi aquest projecte, no és necessari que l'alumnat intervingui en totes i cadascuna de les fases.

Tot el procés el podeu enregistrar a l'interactiu How Science Works de Berkeley. Aquest registre el podeu realitzar durant la conceptualització del projecte de ciència ciutadana i en finalitzar-los per poder contrastar què esperàveu fer i què heu acabat fent realment.

Què es vol estudiar?

El primer pas és tenir clar què volem estudiar.

En aquest pas, podem trobar-nos tres possibilitats:

1. Tenim molt clar què volem estudiar, bé perquè ens interessa (personalment o social), o bé perquè estem col·laborant amb una entitat que determina què estudiarem (laboratori, centre de recerca, administració, etc.).
2. Ho decidirem en funció de les preguntes que tingui l'alumnat
3. Ho decidirem en funció dels problemes que detecti l'alumnat

Contrastar

En aquesta fase, a partir d'una pregunta ja clara, podem:

1. Contrastar els coneixements previs de l'alumnat (per poder construir a partir d'ells)
2. Comprovar l'impacte del problema que es vol adreçar.
  1. Realitzant enquestes a l'alumnat, al seu entorn o a la ciutadania
  2. Analitzant dades (per exemple a partir de dades obertes).

Aquest pas pot tenir una forta vinculació amb projectes ApS, ja que pot començar a adreçar problemes socials en què intervingui activament l'alumnat.

Què es vol estudiar? (Segons les preguntes)

Podem recollir les preguntes, dubtes o inquietuds que l'alumnat té sobre un ODS concret.

A partir del recull es pot determinar quina opció s'estudiarà mitjançant un projecte de ciència ciutadana.

Tant el recull de les preguntes, com la tria es pot fer també amb les aportacions de l'entorn de l'alumnat.

Contrastar (a partir de les preguntes)

Quan tenim determinada la pregunta principal, es recomana fer dinàmiques per recollir els coneixements previs de l'alumnat. És a dir, què coneix l'alumnat sobre les inquietuds o els problemes concrets)?

Aquests coneixements previs s'haurien de tenir en compte especialment per la fase següent, però també per la resta. És recomanable construir a partir d'aquests coneixements (que poden ser erronis) que no descartar-los i ignorar-los.

Què es vol estudiar? (Segons els problemes)

Un cop presentat l'ODS, podem fer un recull (idealment de l'alumnat i el seu entorn més proper) sobre quins problemes relacionats amb l'ODS els afecten més directament.

A partir del recull es fa la tria del problema que s'estudiarà mitjançant la ciència ciutadana. Per a aquesta tria potser cal tenir en compte les possibilitats d'estudi, les possibles col·laboracions i, en definitiva, la viabilitat de totes les fases de l'estudi científic.

Aquest pas pot tenir una forta vinculació amb projectes ApS, ja que pot començar a adreçar problemes socials en què intervingui activament l'alumnat.

Contrastar (a partir dels problemes)

En aquesta fase s'hauria de contrastar l'impacte real del problema identificat.

Aquest impacte es pot avaluar de diferents maneres:

- Enquestes a l'alumnat, al seu entorn o a la ciutadania.
- Anàlisi de dades ja existents (a partir, per exemple, de dades obertes).

Aquest pas continua poden ser vinculat amb projectes ApS, ja que pot començar a adreçar problemes socials en què intervingui activament l'alumnat.

Pregunta científica

Un cop tenim clar què volem estudiar i ho hem contrastat, és el moment de formular-se la pregunta científica: una pregunta concreta que es pugui estudiar mitjançant experimentació, recollida de dades, etc.

Si esteu col·laborant amb alguna entitat, pot ser una molt bona fase per demanar-lo l'opinió.

Depèn de la col·laboració establerta,  pot ser que la pregunta científica ja estigui formulada. Si fos així, recomanem que es comparteixi i s'expliqui a l'alumnat.

Contactar

Si encara no heu establert contacte per col·laborar amb alguna entitat, aquest pot ser un bon moment, ja que podreu explicar-los què voleu estudiar i quina pregunta us agradaria respondre.

A més, amb la pregunta formulada també resulta més senzill acotar els laboratoris, centres de recerca, universitats o organitzacions que estudien temes relacionats.

Aquesta col·laboració es pot estendre a totes les fases o es pot centrar en algunes fases concretes (segons disponibilitat de l'entitat col·laboradora.

Com ho podem estudiar?

Aquesta és una fase que pot sortir molt reforçada si es realitza amb el suport de l'entitat col·laboradora. Aquest suport pot anar des del disseny sencer del mètode d'estudi a l'assessorament final sobre proposta realitzada per l'alumnat.

Podem realitzar l'estudi mitjançant:

Observacions

En aquest cas cal preguntar-se, com a mínim:

- Quines observacions necessitem?
- Qui farà les observacions
- Com farem les observacions?
- Necessitarem aparells? Quins?
- Com ens assegurarem que les observacions realitzades per cada persona són equivalents?
- Quantes observacions necessitem?
- Com les recollirem?

De manera ideal, caldria desenvolupar un «protocol» (una guia de com fer-ho) que les persones participants haurien de seguir.

Experiments

Podem modificar alguna variable? Com ho podem fer? Per exemple, si estem mesurant els decibels als nostres carrers, podem demanar a l'Ajuntament que tallin els carrers al trànsit algun dia per poder fer mesures en aquestes noves condicions?

Podem cercar també si s'ha fet algun experiment similar anteriorment. Per inspirar-nos o replicar-lo.

Necessitarem col·laboració per realitzar l'experiment? En l'exemple, necessitaríem la intervenció de l'Ajuntament.

Què en podem aprendre de l'experiment?

Resultats: Esperats i reals

De nou, aquesta és una fase que pot sortir molt reforçada si es realitza amb el suport de l'entitat col·laboradora. Aquest suport pot anar des de l'anàlisi completa de les dades fins a l'assessorament final sobre l'anàlisi feta per l'alumnat.

Resultats esperats

Depenent del disseny del projecte científic, es pot demanar a l'alumnat que imaginin quins resultats s'obtindran per poder-los comparar amb els resultats que s'obtinguin.

Anàlisi de resultats

Es poden analitzar els resultats obtinguts per l'experiment o analitzar dades obtingudes per altres mitjans (dades obertes, dades d'altres experiments).

Retorn i revisió

Es pot demanar la revisió per part d'especialistes (de l'entitat col·laboradora o d'altres).

Si es fa en col·laboració amb especialistes, es pot plantejar la seva publicació en revistes científiques.

Què hem obtingut del projecte?

En aquesta fase es reflexiona sobre el resultat de l'experiència. Es recomana recollir l'experiència en algun format per poder-lo comunicar i difondre: informe escrit, presentació, vídeo, tall d'àudio, etc.

A més, podem realitzar tres intervencions de tancament (no excloents):
1. Resposta a problemes socials
2. Difondre el coneixement
3. Influència política

Què hem obtingut del projecte? (Resposta a problemes)

L'alumnat conceptualitza i dissenya (si cal) maneres de solucionar el problema estudiat.

Aquestes solucions es poden començar a dur a terme mitjançant campanyes de conscienciació o d'intervenció directa (recollida de brossa, canvis en els hàbits, etc.).

Aquesta fase també està íntimament relacionada amb l'ApS perquè les intervencions directes de l'alumnat a la societat es poden vehicular com a accions de voluntariat mitjançant la filosofia ApS.

A partir d'aquesta pàgina podeu consultar les altres dues accions que es poden dur a terme en aquesta fase.

Què hem obtingut del projecte? (Difondre el coneixement)

L'alumnat conceptualitza i dissenya campanyes de difusió dels resultats (i de les possibles solucions).

Aquestes campanyes es duen a terme per conscienciar a la ciutadania. Per exemple, es poden realitzar campanyes de comunicació a mercats, a places públiques, mitjançant xarxes socials, etc. Tot dependrà del públic a qui es vulguin adreçar.

A partir d'aquesta pàgina podeu consultar les altres dues accions que es poden dur a terme en aquesta fase.

Què hem obtingut del projecte? (Política)

L'alumnat prepara documentació i una presentació per adreçar-la a representants polítics i mitjans de comunicació (mitjançant bústies de la ciutadania, cartes al director, contactes amb polítics). D'aquesta manera, l'alumnat també pren consciència dels canals de comunicació i participació que té a la seva disposició.

En aquesta fase també es pot consultar si els diferents partits polítics presenten solucions al problema estudiat als seus programes i quines són. Fins i tot es pot entrevistar a representants dels diferents partits per recollir les seves opinions i respostes.

A partir d'aquesta pàgina podeu consultar les altres dues accions que es poden dur a terme en aquesta fase.

Algunes preguntes a fer-se

Participació

- A quin nivell volem que participi la ciutadania?
- Com els captarem?
- Com els motivarem?
- Quin retorn oferirem?

Metodologia

- Necessito acompanyament?
  - Quants acompanyants necessito?
- Necessito tecnologia?
  - És fràgil?
  - I si falla?
- Com es recullen les dades? Qui ho decideix?
- Es comprova la «qualitat» de les dades?
- Com s’analitzen? Qui les analitza?
- Com es comunica el projecte?
  - Quina imatge es dona de la ciència i de les persones que hi participen?

Objectius i beneficis

- Quin és l’objectiu principal del projecte?
- Qui defineix aquest objectiu?
- Quin és el mínim acceptable del projecte?
- Quin benefici obté la institució?
- Quin benefici obtenen els participants?
- Quin benefici obté la societat?